Foto

=**FOTO**= Et fotografisk bilde dannes ved å eksponere en lysfølsom overflate, for eksempel en film eller en lysfølsom bildebrikke, for lysstråler gjennom et optisk system (kamera). Det optiske systemet kan være så enkelt som et hull, en optisk linse, eller et objektiv, som er et sett av linseelementer som samler og fokuserer lysstrålene.

**Lukker** - Lukkerens oppgave er å åpne kameraet for lysinnslipp i et bestemt tidsintervall - lukkertida. Sammen med blenderåpningen avgjør lukkertida hvor mye lys filmen eller bildebrikken skal eksponeres for. Lukkertida kan varieres i trinn fra kortere enn 1/1000 sekund til flere sekunder. Hvert trinn tilsvarer en dobling eller halvering av lukkertida. For eksponeringen er dermed et trinn på lukkertida likeverdig med et blendertrinn, og til sammen kalles disse eksponeringstrinn.

- Ved håndholdt kamera og lange lukkertider er det en risiko for at bildet ikke blir skarpt fordi kameraet beveger seg under eksponeringen. Noen moderne objektiver er utstyrt med optisk bildestabilisator som registrerer og kompenserer for rystelser i kameraet under opptak, og demper virkningen av kamerabevegelsene. Bruk av bildestabilisator tillater skarpe bilder med lengre lukkerhastigheter (kan variere opp til 4-5 eksponeringstrinn).

- Blenderåpningen påvirker dybdeskarpheten i bildet, et lavt blendertall betyr mindre dybdeskarphet. - Blender 16 gir således mye større dybdeskarphet enn blender 2,8 f.eks, men dette avhenger og i stor grad av brennvidden for objektivet. Som eksempel gir blender 2,8 på et vidvinkelobjektiv mye større dybdeskarphet enn 2,8 på ett teleobjektiv.
 * Blender**

- Objektivets brennvidde bestemmer bildevinkelen, dvs. hvor stort område som fanges inn. - I et kamera med vanlig 35 mm film vil et objektiv med en brennvidde på 50 mm ha en bildevinkel på ca. 45° og gi et bilde som noenlunde tilsvarer øyets perspektiv. Et slikt objektiv kalles derfor et normalobjektiv. - Objektiv med kortere brennvidde gir større bildevinkel og kalles vidvinkelobjektiv, mens objektiv med lengre brennvidde gir et forstørra utsnitt av et mindre område og kalles teleobjektiv. - Alternativt kan objektiver bygges slik at linseelementene kan forskyves innbyrdes, slik at brennvidden kan varieres etter behov. Slike kalles zoomobjektiv. De fleste kompaktkameraer er utstyrt med zoomobjektiv.
 * Objektiv**

- Hvor mye lys filmen eller bildebrikka eksponeres for, bestemmes ved valg av blenderåpning og lukkerhastighet. - For øvrig bestemmes eksponeringa av lysfølsomheten i opptaksmediet. Mediets lysfølsomhet måles i ISO-verdier. I digitalkameraer kan følsomheten - dvs. hvor mye signalene som går inn på brikka skal forsterkes - varieres fra bilde til bilde. - I digitalkameraer kan følsomheten reguleres fra ISO 50 (lav) til 1600 (meget høy). - Ved høye ISO-verdier øker risikoen for bildestøy. - De fleste digitalkameraer er utstyrt med eksponeringsautomatikk som sørger for at den lysmengden som når bildebrikka er i samsvar med brikkas følsomhet. Det er vanligvis fire programmer for eksponeringskontroll:
 * Eksponering/ISO**
 * A (Aperture) - //blenderprioritert automatikk//: Brukeren stiller inn blenderåpning, kameraet beregner øvrige variabler.
 * S (Shutter) eller T (Time) - //lukkerprioritert automatikk//: Brukeren velger lukkertid.
 * P - //programmert automatikk//: Kameraet velger sjøl lukkertid og blenderåpning.
 * M - manuell innstilling: Brukeren velger lukkertid og blenderåpning.

I tillegg kan kameraet ha forhåndsprogrammerte innstillinger for visse motiver og situasjoner, f.eks. sport, nærfotografering, kveldsbelysning, motlys osv. Kameraet gir mulighet for å over- eller undereksponere bildet i forhold til de innstillingene som automatikken har valgt. Slik //eksponeringskompensasjon// skjer vanligvis i trinn på 1/3 ev.


 * LYSSETTING

3 punkts lyssetting** Denne teknikken, på en litt mer avansert måte brukes i nesten alle tv studioer. Men denne lyssettingen kan du lage selv, hvis du har 2 lyskastere og en reflektorskjerm. Lyset bak personen kalles for spisslys og skal stå på skrått ned mot personen og akkurat som i den andre teknikken brukes dette lyset til å skille personen fra bakgrunnen. Lyset lager et omriss av lys rundt personen og det skiller personen veldig ut fra bakgrunnen. Hovedlyset brukes til å fjerne skygger og og rett og slett lyse opp personen. Så brukes reflektorskjermen til å myke opp skyggepartiene på skyggesiden.


 * KOMPOSISJONSPRINSIPPER**

Kontrast: - Konstrast betyr motsetning eller forskjell. - Forskjeller skaper spenning og liv. - Komposisjonen blir mer livlig og mindre monoton.

Det blir spenning og liv i bildet når det skjer noe hyggelig, noe uventet, noe skremmende eller et avvik fra det normale og forventede. - Spenning oppstår mellom elementer i bildet fordi de er ulike i str., uttrykk eller styrke, altså kontrast.

Forskjeller skaper liv, og sørger for at elementene fremhever hverandre.

Harmoni og dynamikk er to ord med motsatt betydning og som brukes for å oppnå uttrykk i bildet.

Harmoni: Ro, balanse, små forskjeller, osv. Dynamikk: Aktivitet, liv, spenning, osv.

Bevegelse: - Bevegelse skaper fremdrift, liv og spenning i bildet. - Bevegelse skaper også system og orden. Man leter alltid etter et system i et bilde. - Bevegelse kan være for eksempel linjer i et bilde. Vertikale, horisontale eller diagonale.

Balanse - Veldig viktig i et bilde. Man søker som regel etter balanse i et bilde. Et eksempel er å plassere et "tungt" objekt i et bilde, i fremste del av bildet. Det gjør at bildet "står stødig" og det blir balanse. Eller man kan bruke det gylne snitt.

Enhet: - Enhet vil si at en komposisjon oppleves som et samlet hele. - Formen på et objekt i bildet gjentar seg mange ganger. - Det blir på en måte en rytme i bildet, det gjentar seg hele tiden. Akkurat som en rytme som gjentar seg i musikk.


 * Bildeanalyse**

- "Et bilde sier mer en tusen ord" - "Et ord sier mer en tusen bilder"

Denotativ beskrivelse: - Vi beskriver det vi faktisk ser

Konnotativ beskrivelse: - Vi legger en spesiell mening i bildet - Sier noe om hvordan vi forstår/tolker bildet - Vår egen bakgrunn, kunnskap og kultur påvirker hvordan vi ser bildet - To personer kan oppleve samme bilde forskjellig

- **Gjentagelse av former**: Flere figurer går igjen i bildet (indre geometriske figurer, trekanter og firkanter) > En del motsetninger som skaper kontrast og vekker oppmerksomhet. Som f.eks. kjærlighet vs. sorg, svart er en kald farge mens rød på den andre siden er en varm osv. - **Balanse:** Symmetri - **Oppmerksomhetsvekkere og innganger:** Elementer/farger ol som vekker seernes oppmerksomhet. - **Bevegelse:** Ulike former/linjer/elementer/ som gir bevegelse i bildet - **Denotiv beskrivelse av bildet:** Beskrive form og farge slik det umiddelbart fremstår for øyet
 * Gjør det tydelig for hjernen og skaper orden.
 * __Trekant - spiss opp__: Fra hode og ned til bena --> Bygger balanse og skaper ro
 * __Firkanter:__ Overkropp og ben
 * - Sterke farger:** Rød og svart
 * Skaper kontraster.
 * __Rød symboliserer__: Kraftig, energi, krig, revolusjon, kjærlighet, mot, vilje
 * __Svart symboliserer__: Mørkhet, død, tomhet, sorg, stil, eleganse
 * Modellen er stilt opp veldig symetrisk. Det er en del linjer og fihgurer som danner en helhet i bildet.
 * Mye sterke farger og kontraster
 * Hovedobjektet er veldig markert/tydelig (pga. av hvit bakgrunn)
 * Piercinger, spesielle klær og øyenkontakt vil også vekke oppmerksomhet.
 * F.eks klærne: flammene på skoene og blondene på skjørtet
 * En jente med litt spesielle klær er blitt oppstil av fotograf for å bli tatt bilde av. Ingen spesiell baktanke rundt det.
 * - Konnotativ beskrivelse av bildet:** Se nærmere på hvilke betydninger bildets tegn får sammen, oppstår og fremstilles med andre tegn og hvilke assosiasjoner det gir og hvilken mening det skal gi.
 * Bilde skal fortelle en historie om en jente som har vært gjennom mye, en jente som har sterk personlighet og sterke meninger eller lignende.