Journalistikk

=**Journalistikk presentasjon og viktige kriterier.**=

Når en skal presentere et journalistisk produkt er det diverse kriterier en må tenke på. Her er et par kriterier du må fokusere på.

 * 1)** En god artikkel bør gi leseren svar på følgende, hvem, hva, hvor, hvorfor, hvordan og når. Dette bør du forklare litt om og gjerne trekke inn et par eksempler.


 * 2)** Nyhetskriterier som nærhet, sensasjon, konflikt, aktualitet, vesentlighet og interesse er også viktig og gi en liten forklaring på. Her kan en også trekke inn et par eksempler.

[|Den Omvendte Pyramide]
 * 3)** Tittel, ingress, brødtekst, bildetekst og hvilken teknikker en har brukt for å fange leseren er viktig å forklare. Her kan du gjerne trekke inn eksempler. Et godt eksempel er den omvendte pyramiden. Se linken under.
 * 4)** Kilder er veldig viktig. Dette bør du forklare litt om og gjerne trekke inn litt teori om sitatstreker og hermetegn.


 * 5)** En kan også forklare forskjellen på tittel, ingress, brødtekst og avslutning. Gjerne trekk inn et par eksempler.


 * 6)** Det er også viktig å forklare om forskjellige sjangre innenfor journalistikk. Du kan forklare hvilken sjanger du har valgt og gjerne hva som kjennetegner den.

[|Vær Varsom Plakaten]
 * 7)** Fortelle om Vær Varsom plakaten og gjerne forskjellig kildekritikk og etikk. Se linken under.


 * 8)** Understreke hvilken målgruppe en har valgt og gjerne fortelle om forskjellige modeller som kjennetegner dette.


 * 9)** Du må heller ikke glemme å fortelle om ditt arbeid med å sette selve artikkelen opp til en helhet. Fortell om hvordan bilder og tekst utfyller hverandre.


 * 10)** Forklar om forskjellige typer tekst og hvilke du har brukt. Kontraster kan du også fortelle litt om og hvordan du har satt opp selve teksten.

__Nyhetskriterier__
Alle nyheter har to elementer: · **Identifikasjon -** betyr at leseren kan identifisere seg med hendelsen og føle at det angår han/henne · **Sensasjon** - betyr at det er noe uvanlig eller uventet som har skjedd.

Når en journalist skal finne en sak å skrive om, er det kriterier som sier noe om hvordan en skal prioritere sakene. Hendelsene som velges ut, er gjerne kjennetegnet med: Jo ferskere hendelsen er, dess mer interessant blir den. Jo nærmere en begivenhet skjer, desto mer aktuell er saken. Det er lettere for en norsk leser å identifisere seg med saken om det har skjedd i Sverige enn i India. Krig og katastrofe er bedre nyhetsstoff enn stabile situasjoner. Mennesker og konkrete personer trekker mer oppmerksomhet og gjør mer inntrykk enn saken selv. Det gjør mer inntrykk å intervjue en som var tilstedet under et ran enn om et ran. Det blir mer personlig, og vi identifiserer oss med offeret. Dersom det skjer noe spesielt/sensasjonelt med offentlige personer (politikere, kultur- eller mediefolk) får det mer oppmerksomhet fremfor hendelser med andre. Tilhengere av Team Hanne ville sannsynligvis heller lest (og husket) en sak hvor en kordeltaker er involvert enn en sak hvor en fremmed er involvert
 * **Nytt fremfor gammelt**
 * **Nært fremfor fjernt**
 * **Konflikt og drama fremfor harmoni**
 * **Person fremfor sak**
 * **Kjente personer (eliten) fremfor folk flest**.

__Oppbygning av artikkel__
Artikkelen kan være bygd opp etter den omvendte pyramiden (største og viktigste først, la det ”dabbe av” mot slutten). Her står litt mer inngående om hvordan artikkelen skal bygges opp:

Hvem skrev artikkelen
 * Byline/signatur**

Skal være fengende, og gjøre leseren nysgjerrig. Skal ha sammenheng med teksten
 * Tittel **

Oppsumerer det viktigste i artikkelen. Skal også være interessant og vekke interesse
 * Ingress **

Forteller mer inngående om saken. Bygd opp etter den omvendte trekanten – det viktigste først, og det som er mindre viktig til slutt. Har man bygd opp saken etter den omvendte trekanten kan man lettere kutte artikkelen ”i bånn” hvis den er for lang.
 * Brødtekst **

Deler opp brødteksten, og gir leseren bedre oversikt. Skal vi en pekepinn på hva en kan forvente å lese om i avsnittet. Med underoverskrifter blir artikkelen enklere å lese.
 * Underoverskrift**

Bilde skal være relevant for saken, og brukes for ytterligere å fange leserens oppmerksomhet. Kan fortelle mer om saken det skrives om. Noen ganger kan man bruke bilder tatt i en annen anledning hvis det er relevant.
 * Bilde **

Sier mer om bildet.
 * Bildetekst. **

Når du skriver spørsmål:
 * Forslag og hjelp til hvordan en kan gjennomføre et intervju **
 * Finn ut hvem som vet noe om saken
 * Ring eller send mail for å gjøre en avtale. Presenter tydelig hvem du er, hvor du ringer fra og hva du er ute etter. Skriv ned det som avtales (klokkeslett, sted, dato) og hvis du får personlig informasjon som e-post eller nummer. Husk å takke vedkommende.
 * Ha spørsmålene klare når du møter til intervjuet. Du bør vite mest mulig om saken. Det er også veldig positivt om du vet litt om intervjuobjektet.
 * Husk å bruke journalistens gode hjelpere: hvem, hva, hvor, hvordan, når, hvorfor.
 * Unngå spørsmål som gir ja/nei svar, med mindre det er akkurat det du er ute etter.
 * Når du møter intervjuobjektet: håndhils og presenter deg selv.
 * Prøv å hold deg til spørsmålene du har forberedt når du intervjuer, men ikke la deg styre helt av dem. Lytt oppmerksomt, og still gjerne tilleggsspørsmål.
 * Still et spørsmål om gangen. Doble spørsmål kan virke forvirrende.
 * Be om forklaring på det du ikke forstår.
 * Noen ganger må du stille spørsmål intervjuobjektet kanskje ikke liker. Det går lettere hvis du opptrer høflig.
 * Ikke vær redd for stillheten. Noen ganger trenger både du og intervjuobjektet tid til å tenke; det er helt naturlig.
 * Mot avslutningen kan det være greit å spørre om det er noe intervjuobjektet vil legge til.
 * Husk å takke for at intervjuobjektet stilte opp. Spør om du kan ringe eller sende mail om du har flere spørsmål.
 * Dersom intervjuobjektet vil lese intervjuet/se reportasjen og lignende før offentlig visning kan dere avtale tid for forhåndsvisning evt. sending av artikkel.